Stiprinot jauniešus, tiek stiprinātas Latvijas lauku kopienas
![](https://www.laukutikls.lv/sites/laukutikls.lv/files/styles/large/public/field/image/som_4.jpg?itok=B_Fd2T-N)
Somijas ciemā Vierumāki no 11. līdz 13. jūlijam norisinājās jauno līderu forums, kas pulcēja vairāk nekā 200 dalībnieku no 33 valstīm. Jauniešu LEADER pasākumā piedalījās motivēti lauku apvidu jaunieši vecumā no 18 līdz 35 gadiem. Viņu vidū bija cilvēki, kuri saistīti ar LEADER vietējā līmenī, kā arī ar organizācijām reģionālā, valsts un ES līmenī.
Pasākumu organizēja Eiropas Kopējās lauksaimniecības politikas tīkls (ES KLP tīkls) sadarbībā ar Somijas KLP tīklu. Forums bija pirmā iespēja ES KLP tīklam uzsvērt jauniešu iesaistīšanas un pilnvarošanas pievienoto vērtību LEADER pieejas īstenošanā.
Mērķis – apkopot viedokli
Foruma mērķis bija apkopot jauniešu viedokli un redzējumu par LEADER pieejas projektiem un censties izprast, kā to ieviešana varētu palīdzēt jauniešiem viņu iniciatīvu īstenošanā, dalīties ar pieredzi par jau izmantotajām pieejām jauniešu ietekmes palielināšanai LEADER politikas veidošanā un īstenošanā, kā arī veicināt starptautisku jauno līderu kopienas veidošanos.
Intensīvā divu dienu programma ietvēra plenārsēdes un grupu diskusijas, dinamiskas aktivitātes un labās prakses LEADER projektu apmeklēšanu – visu to kopīgi izstrādāja un vadīja jaunie vēstnieki. Dalībnieki aktīvi iesaistījās grupu diskusiju vadīšanā, ziņojumu sagatavošanā un aizraujošā orientēšanās sesijā, kuras rezultātā tika radītas inovatīvas idejas, kā veicināt lauku jauniešu iesaisti LEADER programmas izstrādē un īstenošanā.
Dalībnieki dalījās iedvesmojošās atziņās, jo īpaši par nepieciešamību vairāk jauniešu iesaistīt LEADER vietējās rīcības grupās (VRG) un veidiem, kā palielināt jauniešu ietekmi LEADER politikas veidošanā.
Foruma laikā rodas jaunas idejas
Foruma ietvaros organizētajās darba grupās dalībniekiem radās idejas, kā veicināt jauniešu aktīvāku iesaisti, piemēram, jauniešu pilsoniskās aktivitātes un demokrātisku līdzdalību var veicināt, atbalstot jauniešu idejas ar viedām procedūrām un vienkāršotiem noteikumiem. Kā ļoti nozīmīga tika uzsvērta nepieciešamība paplašināt un padziļināt jauniešu iesaisti lēmumu pieņemšanā, tostarp LEADER stratēģiju izstrādē un īstenošanā; sniegt jauniešiem nozīmīgas iespējas pilnveidot sevi un ietekmēt citus, izmantojot nodarbinātības iespējas, prakses vietas, apmaiņas programmas un apmācības kopā ar lēmumu pieņēmējiem un VRG; īstenot idejas, attīstot jauniešu tīklu veidošanu un jaunatnes sadarbību vadītus projektus, tostarp jauniešu vadītas iniciatīvas, izmantojot LEADER.
Darba grupās dominēja viedoklis, ka tikai motivēti jaunieši var reāli sasniegt (vēl) nemotivētus jauniešus. Jauniešu iesaistīšana var sākties “ar maziem soļiem”, kas laika gaitā attīstās līdz projektu īstenošanai, iesaistei stratēģiju izstrādē u. c. Jaunieši atzina, ka nepieciešams palielināt informētību par VRG, un LEADER ideja jāskaidro vienkāršākā veidā – to bieži vien uztver kā pārlieku sarežģītu un birokrātisku.
Īpaši veidotas mentoru programmas var būt noderīgas jauniešu motivēšanai. Tāpat ļoti svarīgi veicināt jauniešu agrīnu iesaisti, izmantojot skolu pasākumus un nodrošinot tos ar informāciju, kā praktiski uzsākt jaunas iniciatīvas. Vairāku valstu VRG atklāja, ka tas darbojas labi. Jauniešus vērts iesaistīt inovatīvā digitālo tehnoloģiju izmantošanā (piemēram, izstrādājot lietotnes, VRG komunikācijā un popularizēšanā sociālajos plašsaziņas līdzekļos, lauku digitālo laboratoriju izveidē digitālajiem satura radīšanai, projektiem, kas vērsti uz viedo lauksaimniecību, tūrismu u. c.). Jauniešus var iesaistīt atbalsta sniegšanā lauku iedzīvotājiem, kuri ir digitāli atstumti, tiem kļūstot kā mentoriem vecākās paaudzes iedzīvotājiem.
Otrā diena bija veltīta labās prakses projektu apmeklēšanai, kas palīdzēja iedvesmot un veidot izpratni par to, kā LEADER pieejas īstenošanā varētu palīdzēt jaunieši. Dalībniekiem bija iespēja apmeklēt vietējās organizācijas un vietas, kas atbalsta jauniešu uzņēmējdarbību, kultūru un mākslu, kā arī sporta un dabas aktivitātes.
Vairāki jaunieši atklāja, ka ieguvuši motivāciju turpināt darbu ar LEADER pieeju, pastiprināt jauniešu viedokli savā valstī, savā lauku telpā un nodrošināt jauniešu līdzdalību. Dalībnieki apņēmās savās gaitās akcentēt lauku jauniešu potenciālu ES un ārpus tās.
Piedalās arī Cēsu novada jaunieši
Starptautiskajā forumā piedalījās arī Cēsu novada jauniešu biedrības “Lauzt Robežas” pārstāvji.
Jauniešu biedrība “Lauzt robežas” savu darbību uzsākusi salīdzinoši nesen ar mērķi radīt Pārgaujas apvienības pārvaldes (Straupes, Stalbes un Raiskuma pagastu) un Cēsu novada jauniešiem draudzīgu vidi viņu iniciatīvu īstenošanai, kā arī nodrošināt iespējas iesaistīties gan vietēja, gan starptautiska mēroga projektos. Tieši tāpēc dalība jauniešu LEADER forumā bija lieliska iespēja gūt padziļinātāku izpratni par to, kā LEADER projektu ieviešana var palīdzēt sasniegt mērķus. Iepazīstot citu valstu pārstāvju labās prakses piemērus, secinājām, ka Latvijā darbs ar jaunatni jau tiek veikts pietiekami augstā līmenī, un arī šeit ir ļoti daudz labās prakses piemēru – tiek īstenoti projekti, atbalstītas jauniešu iniciatīvas, tiek ļoti domāts par jauniešu ar ierobežotām iespējām iekļaušanu darbībā kā pilsētās, tā lauku reģionos. Pamatā darbā ar jauniešiem tiek apgūtas tādas ES programmas kā Erasmus+, Eiropas Solidaritātes korpuss, kā arī valsts finansējuma izmantošana, kas, iespējams, ir iemesls jauniešu salīdzinoši zemajai iesaistei LEADER programmā. Mūsuprāt, arī LEADER programmai ir potenciāls kļūt par resursu plašāku mērķu sasniegšanai jauniešu centriem, jaunatnes organizācijām, ko pēc dalības forumā saredzam arī mēs.
Liela nozīme – vietējām kopienām
Foruma laikā guvām pārliecību par to, cik liela nozīme kopumā lauku reģionos ir vietējām kopienām. Bijām patīkami pārsteigti par Somijas vietējo kopienu darbu, kur ļoti nelielos ciemos vietējie iedzīvotāji nāk kopā un paši rada iespējas. Piemēram, Vierumāki ciemā par kopienas sabiedrisko dzīvi gādā mednieku klubs, rīkojot gan pasākumus ģimenēm un bērniem, gan bērnu nometnes un aktivitātes jauniešiem. Vai arī Orimatila ciemā, kur vietējā kopiena rīko mūzikas festivālus, deju vakarus, un jaunieši ir visa tā nozīmīga sastāvdaļa. Secinājām, ka ļoti nozīmīgs faktors, kas piemīt somiem, ir vietējā piederības sajūta, kopienas saliedētība un vēlme darboties tās labā. Kopienu pašu vadīta sabiedriskā dzīve un spēja citam citu novērtēt un atbalstīt noteikti ir Somijas lauku reģionu superspēja. Nevaram apgalvot, ka Latvijā tā nav, tomēr reizēm nepamet sajūta, ka jaunieši tiek atspoguļoti kā problēmauditorija – kā sasniegt jauniešus, kā viņus uzrunāt, kā piesaistīt? Piekrītam tam, ka šī ir mērķgrupa ar specifiskākām interesēm un vajadzībām, kuras vienas pašvaldības ietvaros var atšķirties visdažādākajos veidos, tomēr individuāla pieeja, piederības stiprināšana un uzticēšanās var būt veiksmes atslēga darbā ar jauniešiem.
Biedrība “Lauzt robežas”
Biedrības “Lauzt robežas” stāsts aizsākās 2018. gadā, kad jaunieši Pārgaujā izveidoja ideju par savu saliedēšanās pasākumu ar nosaukumu “Lauzt robežas”, iegūstot finansējumu bijušās Pārgaujas novada pašvaldības kultūras projektu konkursā. Pirmajā pasākumā piedalījās 18 jaunieši, bet dalībnieku atsauksmes bija tik pozitīvas, ka nākamajos gados tas jau saņēma pašvaldības finansiālu atbalstu, pēc tam papildu finansējumu, piesaistot projektu konkursos. Šogad pasākums norisinājās septīto reizi un tajā piedalījās jau 90 jaunieši no visa Cēsu novada. Kāda tam saistība ar biedrību? Jaunieši, kuri, vēl būdami vidusskolas vecumā un darbojoties pie pirmā un pēc tam pie nākamo pasākumu rīkošanas, saprata, ka viņi var, ka izdodas un ka ir vēlme turpināt darbu, lai nodrošinātu arī citiem jauniešiem iespējas. Šis pasākums uzskatāms arī kā atspēriena punkts darbam ar jauniešiem Pārgaujā, jo, pateicoties tam, jaunieši kļuva sasniedzamāki. Tam sekojuši arī citi īstenoti projekti gan Latvijā, gan ārvalstīs. Tāpat arī pašvaldība sadzirdēja jauniešu vēlmi pēc savas telpas, kurā īstenot aktivitātes un iniciatīvas, un ar LEADER projekta atbalstu tapa Pārgaujas jauniešu radošā istaba Rozulas tautas namā, kurā savu projektu aktivitātes īsteno arī biedrības “Lauzt robežas” jaunieši.
2023. gadā, apvienojoties jauniešiem, jaunatnes darbiniekiem un citiem vietējās kopienas aktīviem cilvēkiem, tika dibināta jauniešu biedrība “Lauzt robežas”, kas darbojas, sadarbojoties arī ar pašvaldības jauniešu centriem un fokusējoties tieši uz iespēju nodrošināšanu lauku jauniešiem. Šobrīd biedrība uzsākusi Valsts jaunatnes programmas projekta īstenošanu, kuras galvenais mērķis ir nodrošināt platformu komunikācijai, personību attīstībai, prasmju pilnveidei jauniešiem ar ierobežotām iespējām. Tāpat arī biedrība gatavojas dalībai savā pirmajā Erasmus+ apmaiņas projektā, dodot iespēju 6 jauniešiem nedēļas garumā bagātināt savu pieredzi uzņēmējdarbībā.
Idejām ir jānotic
Mūsu līdzšinējā pieredze rāda, ka jauniešu idejām ir jānotic, tās jāatbalsta un jābūt viņiem blakus ar padomu to īstenošanas procesā, jābūt ļoti pacietīgiem un jāatceras, ka ļoti iespējams jaunietim, īstenojot savu iniciatīvu, tā var būt pirmā šāda veida pieredze – jo atbalstošāki, saprotošāki un izpalīdzīgāki cilvēki būs apkārt, jo lielāka iespējamība, ka entuziasms tikai augs un “āķis lūpā” savu ideju realizēšanai būs arī nākotnē. Tāpat arī jāveicina vietējo kopienu izpratne par darba ar jauniešiem nozīmīgumu, jo jaunieši ir tāda pati vietējo kopienu un lauku teritoriju daļa kā ikviens cits iedzīvotājs.
Stiprinot jauniešus, tiek stiprināta viņu vietējās piederības sajūta un iespējamība, ka pēc studijām viņi izvēlēsies atgriezties un veidot savu dzīvi tieši tur, ar kurieni saistās vislabākās atmiņas un māju sajūta. Darbs ar jauniešiem, ļoti iespējams, ir tā joma, kurai grūti noticēt, jo tā nenes tūlītējus un acīmredzamus rezultātus, bet ilgtermiņā tas ir ļoti nozīmīgs.
Iluta Balode
biedrības “Lauzt robežas” valdes priekšsēdētāja,
Cēsu novada jaunatnes lietu speciāliste
Pievienot komentāru