Somijas ciemā Vierumāki no 11. līdz 13. jūlijam norisinājās jauno līderu forums, kas pulcēja vairāk nekā 200 dalībnieku no 33 valstīm. Jauniešu LEADER pasākumā piedalījās motivēti lauku apvidu jaunieši vecumā no 18 līdz 35 gadiem.
Viens no Eiropas Savienības Kopējās lauksaimniecības politikas Stratēģiskā plāna uzdevumiem ir lauku un pilsētu iedzīvotāju dzīves kvalitātes atšķirību mazināšana. Kādi faktori ietekmē dzīves kvalitāti, kā mazināt atšķirības un kas ir svarīgākais pašpietiekamai dzīvei lauku teritorijās?
LEADER kā lauku attīstības instruments Latvijā ir pazīstams un tiek izmantots teju 20 gadus. Savukārt ES šīs pieejas aizsākumi meklējami jau kopš 1991. gada, kad LEADER tika uzsākta kā eksperimentāla iniciatīva, lai uzlabotu lauku attīstības potenciālu, piesaistot vietējās iniciatīvas un zināšanas, un izplatot šīs zināšanas citos lauku apvidos.
Pateicoties veiksmīgiem rezultātiem, sākot ar 2007. gadu, šis instruments (atpazīstams arī kā SVVA jeb sabiedrības virzīta vietējā attīstība) Latvijā tiek izmantots arī zivsaimniecībai nozīmīgu teritoriju attīstībai.
Astoņas vietējās rīcības grupas savās teritorijās ir izsludinājušas projektu pieteikumu pieņemšanu ES Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai KLP stratēģiskā plāna 2023.–2027. gadam ietvaros. Patlaban aktīvi tiek organizēti semināri potenciālajiem projektu iesniedzējiem, kuros tiek skaidroti atbalsta saņemšanas nosacījumi, sniedzot padomus arī veidlapu aizpildīšanai un dokumentācijas sagatavošanai.
Kopējā lauksaimniecības politika lauku attīstībai – LEADER pieejas īstenošana
Lauku telpai ir daudzfunkcionāla nozīme. Tajā atrodas nozīmīgi dabas resursi, tā ir lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares darbības telpa, tai piemīt rekreācijas un tūrisma funkcija, tā ir dzīvesvieta lauku iedzīvotājiem.
Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ir tikai viena no politikas jomām, kas skar lauku apvidus un cenšas atbalstīt to attīstību papildus kohēzijas, izglītības, sociālajai un citai politikai ES līmenī. Tomēr tieši KLP ir vistiešāk saistīta ar lauku apvidiem.
KLP galvenais mērķis joprojām saglabājas pārtikas ražošana, vienlaikus veicinot ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi un dabas resursu apsaimniekošanu, sniedzot ieguldījumu Zaļā kursa mērķu izpildē, kā arī atbalstot lauku teritoriju sociālekonomisko attīstību, uzņēmējdarbību, inovāciju izstrādi un ieviešanu, kā tas ir paredzēts apstiprinātajā Latvijas KLP stratēģiskajā plānā 2023.–2027. gadam (KLP SP).
Biedrība Lauku partnerība “Lielupe” kopš 2020. gada īsteno iniciatīvu “Kopdare”. Tās mērķis ir stiprināt demokrātiju, sarunu kultūru un pilsonisko apziņu, īstenojot dažādus iedzīvotāju līdzdalības pasākumus un izglītojošas aktivitātes.
Zemnieku saimniecība “Cukuriņi” Talsu novad Laidzes pagasta Miegūzī darbojas no 2009. gada, kad iestādīja pirmos smiltsērkšķu stādījumus. Patlaban tie jau aizņem 9,0 ha platību.
Mobilā telefona aplikācija – biškopības asistents “BeeKing”, kas labi noder darbam dravā – pierakstu veikšanai, darbu plānošanai un uzskaitei, kļuvusi par pirmo Latvijas projektu, kas nominēts Eiropas Lauku tīkla rīkotajā konkursā “Lauku iedvesmas balva”.
Šie atslēgas vārdi precīzi raksturo LEADER sadarbības projekta “Vietējo ražotāju konkurētspējas, sadarbības un atpazīstamības veicināšana” projektā īstenotās aktivitātes. Ar šādi izskanējušu aicinājumu 4.
Biedrība „Burtnieku makšķerēšanas un tūrisma skola”, kas dibināta 2010. gada aprīlī, 2019. gadā realizējusi visai ambiciozu projektu, – pēc pašu izstrādātajām tehniskajām iecerēm un skicēm izgatavota pontonlaiva.